- Podcasty
- Osudové ženy
![Osudové ženy](https://d13-a.sdn.cz/d_13/c_img_QN_Z/OQfgz.png?fl=res,600,600,3|jpg,70)
Poslechněte si podcast: Marie Kolowratová-Krakowská: Příběh jako z pověstí českých: z dcery řezníka hraběnkou
Svoje děti vychovávala po vzoru hraběcí rodiny svého manžela. Její život byl plný přemetů. Řadu let žila v manželském odloučení. Pak přišel exil a zase nový začátek. Vztah pražské řeznické dcery Marie Klimtové (*1907) s hrabětem Jindřichem Kolowratem se vymykal jak z rodových tradic, tak ze společenských zvyklostí. Ještě v době, kdy byl hrabě ženatý se svou první ženou, spolu měli čtyři děti. To páté se narodilo „už řádně“ po jejich svatbě v roce 1938.
Osudové ženy
Populárně-naučný seriál připomíná výjimečné ženy našich zemí v dobových souvislostech a kontextu jejich života nebo tvorby. Součástí každého pořadu jsou i dobové zvukové materiály.
Běla Kolářová: Žila ve stínu manžela, ale neztratila svou vnitřní uměleckou integritu
Manželka proslulého básníka a výtvarníka Jiřího Koláře dlouho žila a tvořila v jeho stínu. Prožila s ním jeho věznění, pronásledování StB, emigraci i léta odloučení. Její dílo přitom dosáhlo mezinárodního uznání a patří k vrcholům experimentální fotografie. V dokudramatu účinkují Daniel Bambas, Marie Poulová nebo Jan Vlasák. Hostem pořadu byla historička umění a kurátorka Marie Klimešová.
Rita Klímová: Od rudé Rity k první demokratické velvyslankyni v USA
Budovatelský zápal ji coby mladou levicovou intelektuálku přivedl až k soustruhu. Události Pražského jara a normalizace ale udělaly z Rity Klímové významnou disidentku. Ekonomka, překladatelka a diplomatka se narodila v roce 1931 na území dnešního Rumunska, kde žili rodiče její matky. Ritin otec Stanislav Budín, syn haličského rabína, byl komunistický novinář a ve 30. letech i šéfredaktor Rudého práva.
Johana z Krajku: Pro jedny nehodná baba, pro druhé femme fatale 16. století
Žila v době plné náboženského napětí a nejistoty. Přesto se nebála a v roce 1512 veřejně konvertovala k Jednotě bratrské. Byla schopná postarat se o svůj majetek a zabránit jeho zkáze. Odvážná byla i u zemského soudu, kde rovněž hájila svá práva ženy-vdovy. V dokudramatu účinkují Lucie Pernetová, Ivan Jiřík nebo Martina Preissová. Hovoří historička Eva Doležalová.
Marina Cvětajevová: Dcera jí zemřela hlady. Manželství stálo život i ji
Ruská spisovatelka a básnířka prožila u nás údajně svá nejkrásnější léta. Taky proto Československu věnovala několik básní. Jinak byl ale její život plný přemetů i opravdových tragédií. Zažila časy, kdy neměla kam jít, kam se uchýlit. Asi se narodila ve špatné době... V dokudramatu uslyšíte například Evellyn Pacolákovou, Kajetána Písařovice a Růženu Merunkovou. Život a dílo básnířky přibližuje nakladatel Jiří Fiedor.
Slávka Peroutková: Falešný sňatek, potrat i půl života mimo domov. Dala mu vše
S ženatým Peroutkou žili odděleně. Fingovala sňatek, podstoupila potrat, Peroutku následovala do Anglie, Kanady i USA. 42 let žila mimo domov. Po revoluci pak pomáhala vrátit jeho odkaz do našeho světa. V dokudramatu uslyšíte Adélu Kubačákovou, Otakara Brouska nebo Valérii Zawadskou. Hovoří historik Martin Groman.
Irena Dodalová: Ukázala Čechům, že animovaný film není jen groteska
Byla první, kdo české kulturní veřejnosti představil kreslený film, do té doby známý a spojovaný s americkou groteskou. Činnost jejího filmového studia ale zhatila 2. světová válka, její život poznamenal koncentrační tábor. Přesto se dokázala znovu prosadit v exilu. Doma se však na její jméno téměř zapomnělo. V dokudramatu účinkují Jakub Folvarčný, Zuzana Onufráková nebo Gustav Hašek. Hovoří filmová historička Eva Strusková.
Lída Ascher: Dobyla svět módy, Československo na ni ale zapomnělo
Spolu s manželem vybudovala firmu světového formátu. Jejich látky udávaly tón nejslavnějším módním domům své doby a staly se synonymem kvality a neotřelého textilního designu. K úspěchu jim dopomohl její talent a šarm, který oslnil i věhlasného Pabla Picassa. Lída Ascher se narodila v říjnu 1913 v Praze jako Ludmila Tydlitátová. Pocházela z velmi bohaté katolické rodiny. Její rodiče se věnovali obchodu s potravinami a Lídě dopřávali pohodlný život.
Josefa Slánská: Provinila se tím, že měla ráda svého muže
Měla silné sociální cítění a od mládí věřila komunistickým ideálům. Po procesu se svým manželem Rudolfem Slánským byla sama vězněna v Ruzyni, nikdy se ho ale nezřekla. V dokudramatu účinkuje Adéla Kubačáková. Hovoří historik Prokop Tomek.
Kateřina Vilemína Zaháňská: „Šťastná to žena.“ Údajná autorka výroku byla sama velmi nešťastná
Božena Němcová ji v Babičce zachytila jako milou kněžnu, pečující o komtesu Hortensii. Vilemína Zaháňská měla ve skutečnosti jen jedno nemanželské dítě, které navíc musela dát k adopci. Vévodkyně Kateřina Vilemína Frederika Benigna Zaháňská se narodila jako princezna Kuronská v Miltavě v dnešním Lotyšsku. Bohatá rodina jejího otce se za čas stěhovala na panství Zaháň a sama vévodkyně část života strávila na svých českých statcích v Náchodě a Ratibořicích.
Zorka Ságlová: Do prestižní galerie navezla seno a slámu
Výstava Zorky Ságlové ve Špálově galerii v roce 1969 předběhla svou dobu. Tehdy narazila na odpor a nepochopení, dnes je považována za průkopnici land-artu a akčního umění u nás. Zorka Ságlová byla o dva roky starší sestrou dnes už legendární osobnosti českého undergroundu Ivana Martina Jirouse. Narodila se 14. srpna 1942 v Humpolci, kde také strávila celé dětství.